(untitled) (Економічний часопис Волинського національного університету імені Лесі Українки, 2025)
Вступ. В умовах інформаційного перенасичення та зростання обсягів даних маркетингові дослідження стикаються зі значними перешкодами, що пов’язані із впливом інформаційного шуму, який призводить до дисторсії результатів аналізу та ускладнює прийняття управлінських рішень. При цьому оскільки інформаційний шум включає в себе несистематичні дані, спотворення, надлишкову інформацію та помилкові сигнали, які ускладнюють ідентифікацію реальних тенденцій і потреб споживачів, то розробка ефективних методик вимірювання інформаційного шуму є важливим завданням для підвищення якості маркетингових досліджень. Мета. Метою дослідження є визначення методик вимірювання інформаційного шуму в маркетингових дослідженнях, спрямованих на підвищення точності аналізу даних, мінімізацію впливу інформаційних спотворень та оптимізацію прийняття рішень у стратегічному плануванні маркетингової діяльності. Методи. Методологічною основою дослідження є системний підхід, що включає використання кількісних та якісних методів аналізу інформаційного шуму. Застосовано контент-аналіз для виявлення джерел шуму, математичні моделі для його вимірювання та оцінки впливу на результати маркетингових досліджень. Використано методи компаративного аналізу для порівняння ефективності різних підходів, а також логічне узагальнення для підтвердження достовірності одержаних результатів. Результати. У статті розглянуто проблеми інформаційного шуму в контексті сучасних маркетингових досліджень, зокрема його джерела, основні характеристики та вплив на результати аналізу. Вивчено, як інформаційний шум проявляється в даних, зібраних через різні канали та проаналізовано ключові фактори, які генерують інформаційний шум та пов’язані із надмірністю даних, їх нерелевантністю і неоднозначністю. Розглянуто підходи до вимірювання рівня інформаційного шуму, що базуються на математичному моделюванні, статистичні методи, алгоритми машинного навчання та інструменти штучного інтелекту. Доведено необхідність поєднанні кількісних і якісних методів, що дозволяють всебічно оцінювати рівень шуму та його вплив на якість даних. Досліджено можливості інтеграції новітніх технологій для автоматизації процесів очищення даних за допомогою інтелектуальних фільтрів, програм з виявлення аномалій та алгоритмів класифікації нерелевантної інформації. Висновки. Доведено, що правильна ідентифікація та зменшення інформаційного шуму сприяє підвищенню точності прогнозів, оптимізації маркетингових стратегій та раціоналізації процесів прийняття управлінських рішень. Визначено принципи подолання інформаційного шуму, які дозволяють бізнесу адаптуватися до складних умов інформаційного середовища, знижуючи витрати часу та ресурсів на обробку нерелевантної інформації.